Az egymást követő hőhullámok és az egyre gyakoribb hőségriadó alatt az emberek azon gondolkodnak, miként lehetne a lakást a lehető leggazdaságosabb módon hűvösen tartani. A hideg időszak azonban hamarosan beköszönt, és jobb, ha már most elkezdünk gondolkodni azon, hogyan csökkentsük a fűtési és melegvíz-előállítási költségeinket. Magyarországon ez egy különösen égető probléma, hiszen a felmérések szerint a magyar háztartársok energiafelhasználásnak 85%-a megy el fűtésre és a melegvíz előállítására. Ehhez legfőképpen az járul hozzá, hogy jelentősen elöregedett házakkal rendelkezünk és a felújítási arány is messze elmarad a szükségestől. A hazai háztartások klímakorrigált fűtésigénye 1,6-szorosa az EU átlagának, így az épületállomány korszerűsítése itthon egy igen sürgető probléma.
A korábbi támogatott rezsiárak miatt itthon eddig kevés motiváció volt a felújításokra, azonban a rezsicsökkentés két évvel ezelőtti átalakítása ráébresztette az embereket, hogy újra kell gondolni ezeket a kérdéseket. Az interneten azóta megszaporodtak a cikkek arról, hogyan is csökkenthetjük ezeket a költségeket, így számos régi és új, kisebb és nagyobb befektetést igénylő megoldásra találunk javaslatokat.
Egy korábbi posztban a blogon már olvasható pár ötlet. Jelen cikk fő célja, hogy a világháló különböző oldalain elérhető tippeket egy csokorba gyűjtse, egyfajta összefoglalóként, illetve megmutassa, hogy már a legkisebb lépésekkel is mekkora különbséget tudunk elérni. A sok kicsi sokra megy elvet követve, írásunkban elsősorban az anyagi ráfordítást egyáltalán nem, vagy csupán mérsékelt befektetést igénylő megoldások olvashatóak, míg a nagyobb volumenű lépések csak a megemlítés szintjén kerülnek feltüntetésre.
Magatartásváltozást igénylő megoldások
A hőmérséklet csökkentése
Magyarországon általánosságban elmondható, hogy a lakások nagy részében melegebb van, mint az ideális lenne. Az energiahordozó-árak 2022. évi jelentős emelkedése előtt, a rezsicsökkentési támogatások idejében nem meglepő módon az Európai Környezetvédelmi Ügynökség adatai szerint is arányaiban több hőenergiát fogyasztottunk el négyzetméterenként, mint a legtöbb európai uniós ország. Ez azonban nem csak a sokszor felemlegetett nem megfelelő szigetelésnek köszönhető. A rezsicsökkentés szabályainak megváltozását, illetve a gázárak elszállását követően is a Pulzus felmérése szerint a megkérdezettek 47%-a 21-24°C közötti kellemes melegben, 3 százalékuk pedig 24°C fölötti lakásban tervezte eltölteni a téli hónapokat.
Forrás: https://player.hu/eletmod/hany-fok-a-legjobb-otthon
Egy kis változtatással azonban komoly összegeket lehet spórolni. A hőmérséklet egy fokkal történő csökkentésével ugyanis 5-6%-kal csökkenthetjük energiafelhasználásunkat és ennél valamivel kisebb mértékben a fűtési kiadásainkat is. A kellemes közérzethez a nappaliban 20°C, a gyerekszobában 22°C, míg a hálószobában 18°C ajánlott. Régen a szobahőmérsékletet pontosan 20°C-ként értelmezték, és pár évtizeddel ezelőtt nem a póló volt a megszokott viselet otthon a hideg évszakban, hanem pulóverben, zokniban, hosszú nadrágban töltöttük el a napjainkat. Tehát ha 24°C helyett csak 20°C tartunk, akkor mintegy 20%-kal csökkenthetjük az energiafelhasználásunkat. Fontos, hogy ne hirtelen, hanem fokról fokra szoktassuk a szervezetünket az alacsonyabb hőmérséklethez!
Ezentúl amennyiben van a lakásban vagy házban olyan helyiség, amit nem használunk rendszeresen, (például vendégszoba, tárolóhelység), csukjuk be az ajtajait, akár helyezzünk huzatfogó szivacsot a küszöbre, és tekerjük lejjebb a fűtést akár kb. 12°C-ra. Bár ez jóval magasabb, mint a fagyáspont, de segít a padló és a falüregek belsejét – ahol vízvezetékek futhatnak – biztonságosan fagypont felett tartani.
Forrás: https://pxhere.com/
Amennyiben hosszabb ideig nem vagyunk otthon, érdemes 2-3°C-kal lejjebb tekerni a fűtést, így 7-15%-kal csökkentve a fűtési költségeinket. Ha csak pár órát töltünk távol, ne engedjük 18-19°C alá hűlni a levegőt, mert jelentős költség visszafűteni az lakásunkat.
A hétvégi házat, nyaralókat érdemes télen temperálni és 5-7°C között tartani a hőmérsékletet.Amennyiben hosszabb ideig nem vagyunk otthon, érdemes 2-3°C-kal lejjebb tekerni a fűtést, így 7-15%-kal csökkentve a fűtési költségeinket. Ha csak pár órát töltünk távol, ne engedjük 18-19°C alá hűlni a levegőt, mert jelentős költség visszafűteni az lakásunkat. A hétvégi házat, nyaralókat érdemes télen temperálni és 5-7°C között tartani a hőmérsékletet.
Párásítás
A hőmérséklet megfelelő beállítása mellett fontos az ideális páratartalom is, amely 40-60% között mozog. Ha elég párás a levegő, akkor az alacsonyabb hőmérsékletet is melegnek érezhetjük. Amennyiben ez ennél kisebb, vagyis túl száraz a levegő, kiszáradnak a légúti nyálkahártyák, emiatt könnyebben elkaphatunk fertőzéseket. A magas páratartalomban pedig megtelepedhetnek a poratkák és penészgombák, amelyek az asztma kialakulását segítik elő.
Szellőztetés
Apróságnak tűnhet, de elengedhetetlen a helyes szellőztetés is. Annak érdekében, hogy minél kevesebb hő távozzon el a lakásból érdemes naponta többször, de csak pár percig kitárt ablakokkal szellőztetni, így az elhasznált levegő gyorsan kicserélődik a kinti friss levegőre. Ezáltal sem a falak, sem a berendezés nem hűl át nagyon. Először azonban tekerjük lejjebb a fűtést, hiszen a radiátorra áradó hideg fokozná a teljesítményét. A hosszabban, bukóra hagyott ablakoknál, a résen sok meleg távozik és erősen áthűtheti a lakást, amivel csak az utcát fűtjük.
Forrás: https://pxhere.com/
Reluxa, redőny
A redőnyök nem csak a nyári nagy melegben segíthetnek a hőmérséklet kontrollálásában, hanem télen is, hiszen esténként a reluxát lehúzni, vagy akár a sötétítő függönyt elhúzni, segít, hogy a meleg levegő bent, a hideg pedig kint maradjon. Az alumínium- és műanyag redőnyök még új és jól szigetelő nyílászáróknál is nagymértékben javítják a hőszigetelést, így ezek használatával akár 10-15%-os energiamegtakarítást is elérhetünk. A téli időszakban a napsütéses napokon azonban húzzuk fel a redőnyöket, hiszen a napsütés kisegítő fűtésként működhet.
Forrás: https://pxhere.com/
Minimális befektetéssel járó változtatások
Karbantartás
A hó végi számlák csökkentése érdekében elengedhetetlen mind a nyílászárók, mind a fűtést biztosító berendezések rendszeres és szakszerű karbantartása.
Az ablakokon keresztüli hőveszteség 25-30% között mozog. Első és gazdaságosabb lépésként a műanyag ablakok tökéletes zárásához elengedhetetlen a gumi tömítések megfelelő állapotának biztosítása. A műanyag ablakok tömítő gumijai nem örökéletűek, általánosságban elmondható, hogy a rendszeresen ápolt gumik 15 évig, az ápolás nélküli gumik már 5 év alatt is elveszíthetik kellő rugalmasságukat. Idővel a gumitömítések megkeményednek, elveszítik eredeti formájukat, kilapulnak vagy töredeznek, így az ablakok nem záródnak tökéletesen és kiszökik a meleg. A korai elöregedés érdekében javasolt a tömítő gumikat legalább félévente áttörölni glicerinnel vagy más gumiápoló anyaggal. (A glicerin bármely patikában megvásárolható olajos anyag, vény nélkül kapható, és a legkisebb kiszerelés is elegendő belőle.) Emellett érdemes a vasalatok rendszeres olajozása is.
A fűtőtestek légtelenítése is elengedhetetlen a hatékonyságuk megőrzése érdekében. A megrekedt levegő megakadályozza, hogy a radiátor teljesen felmelegedjen, és az állandó légzsák korróziót okozhat. Amennyiben a radiátort hidegebbnek érezzük a tetején, mint az alján, valószínűleg légzsák alakult ki benne, ami akadályozza a víz teljes körforgását. A fűtésszezon kezdete előtt légtelenített radiátorok akár 15%-kal kevesebb energiát is fogyaszthatnak. A légtelenítést házilag is elvégezhetjük, így még csak költséggel sem jár a folyamat.
A fűtőtestek portalanítása főleg a téli szezon előtt fontos. Rengeteg por meg tud ülni bennük, és a fűtés beindításakor kellemetlen szagot áraszthatnak. Amikor a lakásban mindent portalanítunk, a fűtőtesteket se hagyjuk ki! Sziszifuszi munka, de megéri. Akinek nincs türelme hozzá, igénybe veheti profi szakemberek segítségét is, de mi magunk is meg tudjuk oldani a problémát lapradiátor-tisztító kefével.
Természetesen fontos a kazán, cirkó és konvektorok éves karbantartása is szakember bevonásával, hiszen ezzel is akár 5-10% takaríthatunk meg a fűtés költségeiből.
Termosztát
Az ideális otthoni hőmérsékletről már korábban volt szó, ennek betartásához energiatudatos és költséghatékony segítséget nyújthat a fűtési rendszer optimalizálása termosztáttal. A termosztát egy hőérzékelővel ellátott olyan eszköz, amely a fűtési rendszert vezérli. A beállított és az aktuális hőmérséklet alapján bekapcsolja vagy kikapcsolja a fűtést. A fűtési rendszertől függően lehet egyetlen termosztát a lakásban, házban, vagy akár minden szobában. A fűtés programozásával, okos termosztátok és okos termofejek használatával, szobánkénti vagy radiátoronkénti szabályozásával, időzítésével akár az energia 13-20 százaléka megtakarítható. Minél rosszabb a hőszigetelés, annál többet tudunk megtakarítani az időzítéssel és a szobánkénti szabályozással.
A termosztátoknak 3 fajtáját különböztetjük meg:
-
Manuális termosztát: a hagyományos, legegyszerűbb, illetve a legolcsóbb megoldás. Az eszköz érzékelés után jelzi a hőmérséklet változását a központi fűtőrendszernek, amely felfűti a megadott értékre a helyiséget, majd pihenőre vonul.
-
Programozható termosztát: egy modern, kényelmes választás. Ezek az eszközök már programozhatóak, így többféle beállításra képesek, emellett időzíthetőek is. Mivel kialakításának köszönhetően érzékeny az eszköz, hatékonyabb, és mivel a fogyasztást is optimalizálja, energiatakarékosabb választás.
-
Wifis termosztát: a legmodernebb technológia, szabályozástechnikában ez a csúcs. Az internetes kapcsolatnak köszönhetően távoli elérést biztosít, így akkor is szabályozható az otthon hőmérséklete, ha távol vagyunk a lakhelyünktől. (Ugyanakkor több villamos energiát igényel és növeli az elektromágneses sugárzást az otthonunkban.)
Forrás: www.eps-connect.hu
Hőtükör vagy hővisszaverő fólia
A radiátorok minden irányba közel azonos mértékben adják le a hőt, így nem csak a lakást melegítik, hanem nagyon sok energiát adnak át a falnak. Ezzel – különösképpen a nem megfelelően szigetelt lakásban - az energia az utcára szökik és az utcát fűtjük. Minél hidegebb van kinn, annál hamarabb megy ki a meleg. Helyezzünk hővisszaverő fóliát a radiátorok mögé, így a radiátorokból kiáramló hősugarakat visszaveri, azokat a szoba felé tereli, és egyenletesen tartja a hőmérsékletet a helyiségben. Ezzel az egyszerű praktikával akár 10-18% energiát is megtakaríthatunk. A hőtükör előnye, hogy többféle fűtési rendszerhez is használható, akár az egyre népszerűbb padlófűtéshez vagy egyéb fűtési rendszerekhez is.
Forrás: https://foter.com/
Ablakfólia
Hasonló elven működik az ablakfólia is. Az elvesztett hő kb. 30%-a az ablakon keresztül távozik, amely érték megfelelő szigeteléssel csökkenthető. Az egyik leggazdaságosabb módja ennek az ablakfólia használata, amely egy plusz réteget képez az üvegen, ami szigeteli a felületet és visszaveri a kiáramló hő akár 93%-át, így jelentősen csökkentve az energiafelhasználásunkat. Mindeközben az üveg átláthatósága nem romlik. Előnye még, hogy visszaveri a káros UV sugarakat, illetve csökkenti a kondenzvíz képződést, így kisebb eséllyel szaporodik el a gomba és penész az ablakokon. Felhelyezése egyszerű, ehhez többek között itt találhatóak hasznos tanácsok.
Hidraulikus kiegyenlítés
A hidraulikus kiegyenlítés a helyiségek hőszükségletének felmérése és a fűtési rendszer beállítása úgy, hogy a fűtési energia lehetőleg egyenletesen oszoljon el a házban, és minden helyiségben a kívánt hőmérséklet legyen. Amennyiben nincsen optimálisan kalibrálva a fűtés vezérlése úgy a rendszer a fűtőkazán közelében lévő helyiségeket felfűti ugyan, de a távolabbi helyiségeket már kevésbé. Emiatt az utóbbi helyiségeknek több energiára van szükségük annak ellenére, hogy elegendő fűtéshő áramlik a rendszerben.
A fűtésköltségeinek csökkentése érdekében ezért érdemes elvégeztetni a fűtési rendszerek hidraulikus kiegyenlítését. A szakember ehhez meghatározza az egyes helyiségek hőszükségletét, és úgy állítja be a fűtési rendszert, hogy a fűtési energia lehetőleg egyenletesen oszoljon el a házban, és minden helyiségben a kívánt hőmérséklet legyen.
Belső szigetelési praktikák
Vitathatatlan, hogy az épületek hőszigetélését leginkább csak külső szigetelő réteg falra erősítésével lehet megoldani, azonban ez nem mindig lehetséges (például panellakásoknál, ha nem minden lakó egyezik bele, vagy műemlék épületek esetén), illetve jelentős beruházással jár. Kisebb, belső hőszigetelési lépésekkel is már jelentősen lehet csökkenti a lakások, házak hőveszteségét és számos előnnyel is járhat, hiszen gazdaságos és elvégezhetjük fokozatosan, helyiségenként, ellentétben a külső szigeteléssel.
Ennek legegyszerűbb, leggyorsabb és legolcsóbb megoldása a vastag szőnyegek és faliszőnyegek elhelyezése a szobákban, amelyek lényegében hasonló elven működnek, mint az ablakfólia. Egy plusz réteget képeznek, amellyel a rossz vagy hiányos fali hőszigetelést javíthatjuk, vagy a hideg padlót melegebben tarthatjuk. Egy csupasz, kárpit nélküli padlón 10-20%-kal nagyobb energiaveszteség is keletkezhet, mint egy padlószőnyeggel vagy nyírt szőnyeggel ellátott padlón. Rásegíthetünk a melegen tartásra egy hőszigetelő alátéttel, amit nemcsak a padlószőnyeg, de laminált padló alá is érdemes lerakni. Emellett a vastag és puha textiliák kellemes hangulatot árasztanak a lakásban.
Egy másik praktikus és költséghatékony megoldás a hőszigetelő tapéta alkalmazása. Számos előnye közé tartozik, hogy minimális térveszteséggel jár, nem csak a falakon, hanem a mennyezeten is használható, és nem feltétlen kell a felhelyezéséhez szakember, illetve hangszigetelésként is remek megoldás. A hőszigetelő alátéttapéta magja leggyakrabban a jó hőszigetelő tulajdonságú habosított polietilén vagy sztirol anyag, amelynek egyik vagy mindkét oldalát vastag kartonpapírral kasírozzák le, ami megkönnyíti a felragasztásukat. Ezeknek a szigetelőanyagoknak hátránya, hogy nem természetes anyagok, így az előállításuk és felhasználásuk is nagyobb terhet ró a környezetünkre. Ennél valamivel költségesebb, de sokkal környezetbarátabb megoldás lehet a még kevésbé elterjedt parafa vagy természetes anyagokból előállított folyékony tapéták használata. Számos honlap tartalmaz részletes leírást a témáról, csak példaként bemutatva néhányat: a polietilén és sztirol tapétáról itt, a folyékony tapétáról itt és itt, a parafáról pedig itt. Érdemes minél több hazai és külföldi honlapot is megnézni, hogy a legjobb döntést tudjuk meghozni.
A fent említett „otthoni” praktikákon túl, a hagyományos belső hőszigeteléssel kapcsolatban számos aggályok is felmerülnek, ezért csak említés szintjén írunk róla. A belső szigetelés egyik fő problémája, hogy jelentősen megváltoztatja a falazat hőtechnikáját. Ezért elengedhetetlen, hogy megfelelő szakemberrel egyeztetve, alapos kiviteli tervezés után álljunk neki egy ilyen munkálatnak. Ennek folyamatáról, hátrányáról és előnyéről itt olvashatunk részletesebben.
Nagyobb befektetést igénylő lépések
Szigetelés
![szigeteles.png](https://m.blog.hu/le/levegomunkacsoport/image/szigeteles.png)
Forrás: mehi.hu
Ahogyan a fenti képen is látható, a megfelelő szigetelés elengedhetetlen a rezsiköltségek csökkentésére irányuló erőfeszítéseink során, hiszen rengeteg hő szökik el a kiterjedt felületeken. A szigetelés témaköre egy önálló írást érdemelne, így itt csupán csak röviden és lényegre törően foglalkozunk vele.
A tetőnek, helyzeténél fogva (a hő felfelé száll), nagy szerepe van az épület hőveszteségében, ezért jobb hőszigetelésűnek kell lennie, mint a falaknak. Ez az összes utólagos hőszigetelés közül a legegyszerűbb, és házilag is elvégezhető. A kezdeti lépésekhez itt találunk javaslatokat.
Amennyiben a ház fűtetlen pincével rendelkezik, érdemes szigetelni a pincefödémet is, ezzel megakadályozva, hogy a hideg padló miatt lehűljön a levegő a földszinten, és így állandó szinten tartható az ottani hőmérséklet. Ha a pince rendszeres használatban van és emiatt fűtött, akkor annak padlóját és falait célszerű szigetelni és bent tartani a meleget.
Az ablakok szigeteléséről már röviden volt szó korábban. Amennyiben régi, huzatos ablakokkal rendelkezünk, érdemes szakember segítségét kérni a megjavításukhoz. A legtöbb esetben (különösen a faablakoknál) nincs szükség cserére, sokkal kisebb költséggel is jelentősen javítható az ablakok szigetelése.
Az egész ház, illetve homlokzat szigetelése már egy összetettebb és bonyolultabb feladat, amelyhez elengedhetetlen a szakértői segítség bevonása.
A következő cikkünkben arról írunk, miként csökkenthetjük a meleg víz előállításának költségeit.
Nyitrai Emese